radionuklidová diagnostika Funkční poruchy GIT radionuklidová diagnostika
Možnosti RI diagnostiky jednotlivých oddílů GIT 1. Jícen 2. Žaludek 3. Hepatobiliární systém 4. Tenké střevo 5. Tlusté střevo 6. Nádory
Diagnostika jícnu, žaludku 1. Diagnostika morfologie je prakticky nemožná 2. Ideální diagnostika funkce a funkčních poruch
Procenta ambulantně ošetřovaných Bitter, Čes. a slov. Gastroent., 1999, 53,6, 211
Pracovní neschopnost na 100 tis. obyvatel v roce 1997 Bitter J., Čes. a slov. Gastroent., 1999, 53,6, 211
Funkční poruchy zažívacího traktu (definice) Poruchy funkce orgánu bez prokazatelných morfologických změn Yamada, Texbook of Gastroenterology
Dynamická scintigrafie jícnu provedení 1. Aplikace radiofarmaka per os 2. Na pokyn pacient polkne 3. Gamakamerou snímáme oblast hrudníku Zásadní vliv na výsledek má: Aplikovaný volum Frekvence snímání Norma pro vlastní pracoviště
Gamakamera MB 9200
Popis techniky a normální hodnoty (dynamická scintigrafie jícnu) naše pracoviště Vol. Čas Norma 10 ml 0,1 sec. 7,9 sec. Hodnocení doba průchodu jícnem (MTT) antiperistaltika retence radiofarmaka reakce po polknutí
Obrazy v čase na HD počítače
Dynamická scintigrafie jícnu
Antiperistaltika v dolní třetině jícnu
Normální nález dynamické scintigrafie jícnu
Normální nález
normální nález antiperistaltika Parametrické obrazy normální nález antiperistaltika
Antiperistaltika ve střední a dolní třetině jícnu
Časná antiperistaltika v horní třetině jícnu
Antiperistaltika v horní a střední třetině jícnu retence v dolní třetině
Antiperistaltika v horní, střední i dolní třetině jícnu
Antiperistaltika ve střední a dolní třetině jícnu
Antiperistaltika a retence v celém jícnu
Aktivita v jícnu těsně po polknutí – 1 sec.
Retence aktivity v celém jícnu
Situace na konci vyšetření
Antiperistaltika a retence v celém jícnu Parametrické obrazy Antiperistaltika a retence v celém jícnu
Závěry pro klinickou praxi 1. Radionuklidové metody jsou vhodné pro diagnostiku funkčních poruch zažívacího traktu. Jsou jednoduché, provádí se za fyziologických podmínek a mohou se běžně provádět na všech pracovištích nukleární medicíny.
Závěry pro klinickou praxi 2. Kvantifikace radionuklidových vyšetření je zásadním přínosem pro řešení klinické problematiky funkčních poruch GIT.
Závěry pro klinickou praxi 3. Radionuklidová diagnostika funkčních poruch GIT s možností kvantifikace výsledků je optimální pro sledování terapeutického efektu.
Závěry pro klinickou praxi 4. Dynamická scintigrafie jícnu musí být prováděna velmi rychlou snímací sekvencí, ne delší než 0,1 sekundy/snímek.
Historie vyšetření evakuace žaludku pomocí radionuklidů 1. Griffith a kol., 1966, 51Cr 2. Horowitz M., Adelaide, Australia 3. Jonderko K., Katowice
Evakuace žaludku provedení 1. Pacientovi podáme per os značenou stravu 2. Snímáme oblast žaludku 60 - 90 min Vliv na výsledek může mít: Strava Norma pro vlastní pracoviště
Evakuace žaludku provedení 1. Pacientovi podáme per os značenou stravu 2. Snímáme oblast žaludku 60 min. Matice : 64 x 64 Snímání: 1 obr./min. Strava: rizoto Norma pro vlastní pracoviště
Vyšetření evakuace žaludku
Počty vyšetřených v letech 1994 - 2005
Evakuace žaludku vyhodnocení
Evakuace žaludku - zrychlení T/2 12 min. GERD
Evakuace žaludku - zpomalení T/2 669 min. GERD
Normální hodnoty evakuace žaludku naše pracoviště n = 71 osob, 46 žen, 25 mužů průměrný věk 38,5 let (s.o. 15,2) LAG T/2 (expon.) (norm) Mean 3,6 min. 81,7 min. Median 2,0 76 Modus 0,0 60,0 Geometrický průměr ---- 79,3 5 percentil 0,0 56,0 95 percentil 13,0 115,0 St. deviace 7,4 20,4
Evakuace žaludku vyhodnocení zrychlení norma zpomalení
Indikace 1. Podezření na zrychlené nebo zpomalené vyprazdňování žaludku. 2. Sledování terapeutického efektu.
Poločasy evakuace u 1044 vyšetření
Závěry pro klinickou praxi 1. Radionuklidové metody jsou vhodné pro diagnostiku funkčních poruch zažívacího traktu. Jsou jednoduché, provádí se za fyziologických podmínek a mohou se běžně provádět na všech pracovištích nukleární medicíny.
Závěry pro klinickou praxi 2. Kvantifikace radionuklidových vyšetření je zásadním přínosem pro řešení klinické problematiky funkčních poruch GIT.
Závěry pro klinickou praxi 3. Radionuklidová diagnostika funkčních poruch GIT s možností kvantifikace výsledků je optimální pro sledování terapeutického efektu.
Dynamická cholescintigrafie
Anatomická poznámka 70 % funkční prokrvení, 30 % nutritivní Játra - 700 - 1900 g, 2 % těl. Hmotnosti Průtok krve 1530 ml/min. (25 % srdečního výd.) 70 % funkční prokrvení, 30 % nutritivní
Funkce jater Metabolismus (detoxikace) polygonální buňky (hepatocyty) 85 % Kupferovy buňky - 15 %. Tvorba žluči - za 24 hod. 1 - 2 l. Transport žluči
Radionuklidové vyšetření jater Morfologie Funkce Transport žluči
Dynamická cholescintigrafie kvantifikace 1. Oblasti zájmu (srdce, játra, žlučník) 2. Křivky průběhu radioaktivity v čase 3. Dekonvoluční analýza (srdce, játra: MTT, min) 4. Výpočet jaterní extrakční frakce (HEF, %) 5. Výpočet EF žlučníku (%) 6. Výpočet ER žlučníku (%/min.) 7. Stanovení indexu dysfunkce (ID) 8. Stanovení aktivity nad žaludkem
Radionuklidové vyšetření jater transport žluči I. Oddiho sfinkter - 15 cm H2O ductus hepaticus communis to je 12 cm H2O žlučník asi 10 cm H2O duodenum je obvykle tlak 0 cm H2O.
Radionuklidové vyšetření jater transport žluči II. Oddiho svěrač - kontrakce 4 - 5 x za min. Trvání jedné kontrakce cca 4 sec. Tlak ve žlučových cestách - až na 50 - 150 mm Hg
Radionuklidové vyšetření funkce žlučníku Dynamická cholescintigrafie Po naplnění žlučníku - evakuační podnět Vyhodnocení ejekční frakce žlučníku
Radionuklidové vyšetření funkce
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie HEF
Radionuklidové vyšetření jaterní funkce HEF
Radionuklidové vyšetření jaterní funkce HEF
Radionuklidové vyšetření jater transport žluči
Radionuklidové vyšetření funkce žlučníku
Radionuklidová diagnostika funkčních poruch hepatobiliárního systému
Funkční poruchy zažívacího traktu (definice) Poruchy funkce orgánu bez prokazatelných morfologických změn Yamada, Texbook of Gastroenterology
Pracovní neschopnost na 100 tis. obyvatel v roce 1997 Bitter J., Čes. a slov.gastroent., 1999, 53,6, 211
Procenta ambulantně ošetřovaných mocných v gastroenterologických ambulancích Bitter, 1999
Funkční poruchy hepatobiliárního systému Duodenogastrický reflux 2. Dyskineza žlučových cest 3. Poruchy motility žlučníku.
Radionuklidové vyšetření funkce
Dynamická cholescintigrafie provedení 1. Aplikace 99mTc HIDA i.v. 2. Snímání oblasti jater po dobu 60 min 3. Vyhodnocení Zásadní vliv má: Kvantifikace vyšetření
Normální nález
Normální nález
Normální nález
Normální nález
Dynamická cholescintigrafie kvantifikace 1. Oblasti zájmu (srdce, játra, žlučník) 2. Křivky průběhu radioaktivity v čase 3. Dekonvoluční analýza (srdce, játra: MTT, min) 4. Výpočet jaterní extrakční frakce (HEF, %) 5. Výpočet EF žlučníku (%) 6. Výpočet ER žlučníku (%/min.) 7. Stanovení indexu dysfunkce (ID)
Dynamická cholescintigrafie oblasti zájmu
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie
Dynamická cholescintigrafie normální nález
Duodenogastrický reflux Provedeme běžnou dynamickou cholescintigrafii Sledujeme změny aktivity nad žaludkem
Dynamická cholescintigrafie DGR
Dynamická cholescintigrafie DGR
Incidence duodenogastrického refluxu na našem oddělení ženy - 1688, muži - 712 věk 45,8 let (s.d. 15,93) váha 71,3 kg (s.d. 15,45) DGR 11 % CHE 21 %
DGR a CHE
DGR u nemocných po CHE p < 0.0001
DGR jsme pozorovali v 11 % pacientů vyšetřených na našem oddělení. DGR je statisticky významně častější u mužů. DGR je statisticky významně častější u pacientů po cholecystectomii.
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest
Dyskineza žlučových cest Pozdní zobrazení intrahepatálních žlučových cest Zvýraznění intra i extrahepatálních žlučových cest Pozdní zobrazení aktivity ve střevních kličkách Zpomalení transportu do střev Výrazná aktivita ve žlučovém stromu na konci vyšetření
Diagnostika motility žlučníku Dynamická cholescintigrafie Kvantifikace změn aktivity v čase nad žlučníkem
Normální motilita žlučníku (EF = 53 %, ER = 2,6 %/min.)
Normální motilita žlučníku
Diagnostika motility žlučníku EF = 0 %
Diagnostika motility žlučníku EF = 0 %
Diagnostika motility žlučníku (pozdní plnění, EF = 0%)
Dynamická cholescintigrafie dysfunkce žlučníku (tachyfellea)
Diagnostika motility žlučníku (nejčastější patologie) Žlučník se neplní (špatná příprava x patologie) Normální plnění, normální, rychlá kontrakce Nulová kontrakce po evakuačním podnětu Nízká hodnota EF žlučníku Pomalá kontrakce žlučníku (nízká ER) Kombinace předchozích dvou (4 + 5) Pozdní plnění žlučníku + (kombinace 4 + 5) Tachyfellea
Závěry pro klinickou praxi 1. Radionuklidové metody jsou vhodné pro diagnostiku funkčních poruch hepatobiliárního systému. Jsou jednoduché, provádí se za fyziologických podmínek a mohou se běžně provádět na všech pracovištích nukleární medicíny.
Závěry pro klinickou praxi 2. Kvantifikace radionuklidových vyšetření je zásadním přínosem pro řešení klinické problematiky funkčních poruch GIT.
Závěry pro klinickou praxi 3. Radionuklidová diagnostika funkčních poruch GIT s možností kvantifikace výsledků je optimální pro sledování terapeutického efektu.
Radionuklidová diagnostika dolní části GIT
Možnosti RI diagnostiky jednotlivých oddílů GIT 1. Jícen 2. Žaludek 3. Hepatobiliární systém 4. Tenké střevo 5. Tlusté střevo 6. Nádory
Tenké a tlusté střevo 1. Hodnocení rychlosti transportu střevem 2. Stanovení propustnosti střevní stěny 3. Krvácení do GIT 4. Stanovení ektopické žaludeční sliznice
Tenké a tlusté střevo 1. Nelze hodnotit morfologii 2. Možnost diagnostiky funkčních poruch 3. Vyšetření se provádí za fyziol. podmínek
Podíl funkčních a organických onemocnění Bitter J., Čes. a slov. Gastroent., 1999, 53,6, 211
Pracovní neschopnost na 100 tis. obyvatel v roce 1997 Bitter J., Čes. a slov. Gastroent., 1999, 53,6, 211
Transport stravy tenkým střevem (provedení, hodnocení) 1. Podáme stravu s 30 MBq TcSC p.os 2. Snímáme oblast břišní dutiny 3. Hodnotíme T/2 žaludku 4. Počítáme oro-cekální čas
Transport stravy tenkým střevem
Transport stravy tlustým střevem 1962 Hansky, Connell - 51Cr 1974 Kirvan, Smith - radioaktivní kapsle 1980 Malagelada - 131I celuloza 1985 Hardy, Perkins 111In resin
Provedení podání radiofarmaka per os snímání analýza dat
Hodnocení procentuální vyjádření radioaktivity v jednotlivých úsecích výpočet geometrických průměrů
Radiační zátěž 111In (2 - 10 MBq) 1,2 mSv, u nemocných se zácpou 2,8 mSv 67Ga (8 MBq) podobné jako u 111In
Výhody vyšetření je prováděno za fyziologických podmínek malá radiační zátěž
Nevýhody provádí se na málo pracovištích NM neexistuje zcela exaktní hodnocení
Transport stravy tlustým střevem
Transport stravy tlustým střevem
Závěry pro klinickou praxi 1. Radionuklidové metody jsou vhodné pro diagnostiku funkčních poruch zažívacího traktu. Jsou jednoduché, provádí se za fyziologických podmínek a mohou se běžně provádět na všech pracovištích nukleární medicíny.
Závěry pro klinickou praxi 2. Kvantifikace radionuklidových vyšetření je zásadním přínosem pro řešení klinické problematiky funkčních poruch GIT.
Závěry pro klinickou praxi 3. Radionuklidová diagnostika funkčních poruch GIT s možností kvantifikace výsledků je optimální pro sledování terapeutického efektu.